Ökotáj, 22. sz. 1999. 6–8. o.

A Nádasdy Akadémia és Alapítvány

A kastély

1851-ben Nádasdy Lipót gróf Schmidegg Károlytól vette meg Sárladányt, amelynek nevét később a család kérésére a hatóságok Nádasdladányra változtatták. 1873-ban Nádasdy Ferenc elhatározta, hogy új, nagyszabású kastélyt építtet a 18. századi Schmidegg-kastély helyén, s itt egyesíti a családi kincseket, a képtárat és a könyvtárat.
Az épületet az angol késő-romantika által kedvelt Tudor-stílusban Linzbauer István tervezte. A kastélyt a kor legfejlettebb technikájával szerelték fel. A szobákat “beszélő csövekkel”, később telefon-vonalakkal kötötték össze, gázlámpákkal világították és padlófűtéssel melegítették. A konyhát a kastélytól különálló kis házba telepítették, ahonnan föld alatti síneken érkezett az étel az ebédlőbe. Nádasdladány ékessége az arborétum volt, melybe száznál is több növényfajtát telepítettek. Víztorony biztosította a kastély vízellátását, ez táplálta a mesterséges tavat is. Télikert és orvosi rendelő tette teljessé a vendégek kényelmét. 
1917-ben a patakon erőmű épült, s ez villanyáramot szolgáltatott a kastélynak. Az új főszárny földszintjén helyezkedett el az ‘sök Csarnoka, az ünnepi ebédlő s a nagy előcsarnok. A nagyszalonban hangversenyeket tartottak. A földszinten rendezték be a biliárdszobát is. A belső tereket több száz kínai váza és 426 kép díszítette, a vendégszárny folyosóját pedig szarvasagancsok övezték. Itt volt a család könyvgyűjteménye. 
Az uradalom és központja a második világháborúig zavartalanul működött. A kastély 1982-ben került az utolsó tulajdonos, a Honvédelmi Minisztérium birtokába. 1982-94-ig az épület üresen állt, és így az állaga ez alatt az idő alatt romlott a legtöbbet. 

Az alapító

Nádasdy Ferenc 
1937-ben született Budapesten.
1946-47-ben a család Nádasdladányban lakik, de a kastélyba nem léphetnek be.
1948-51 között Budapesten középiskolás.
1956-ban a kecskeméti Piarista Gimnáziumban érettségizik.
1956. november 23-án elmenekül Magyarországról.
1998-ig külföldön él, főként Kanadában. Az USA-ban közgazdasági egyetemet végez, majd a hotelszakmában dolgozik. Később a Remy Martin marketing-menedzsere.
1972-74 között Krétán megírja The Revolution of Survival (A túlélés forradalma) című könyvét.
1991-ben elindítja a Nádasdy Alapítványt Kanadában, Magyarországon és az Egyesült Államokban.
1998. május 1-jén végleg hazatelepül.

Az alapítvány

A Nádasdy Alapítvány nemzetközi nonprofit szervezet, amely Kanadában, Magyarországon és az Egyesült Államokban működik. Az Alapítvány a gyakorlatban kívánja bizonyítani, hogy a művészet és a sokarcú kultúra környezetünk szerves része, környezetünk pedig a kultúra meghatározó tényezője. Az Alapítvány végső célja, hogy helyreállítsa a kultúra, a környezet és a művészet hajdanvolt harmonikus kapcsolatát.
Terveinek megvalósítására megalakítja a Nádasdy Akadémiát a Művészetért és a Környezetért, amelynek a Fejér megyei Nádasdladányban lévő Nádasdy-kastély ad otthont. Az épületet 1993-ban műemlékké nyilvánították, tulajdonjoga átszállt a Műemlékek Állami Gondnokságára (MÁG), ily módon örökre a nemzet tulajdonát alkotja. 1994-ben a Nádasdy Alapítvány és a MÁG között örökös, vagyis 99 éves bérleti szerződés jött létre, amely szerint az Alapítvány itt működtetheti a Nádasdy Akadémiát.
Az Alapítvány az Akadémia révén arra összpontosítja erőit, hogy magas színvonalú programot nyújtson tehetséges fiatalok számára, akik valamilyen művészeti ágban vagy a környezetvédelem területén folytatnak tanulmányokat. Az Akadémia igyekszik elérni a közéleti és a magánszférában tevékenykedő döntéshozókat is, s arra biztatja őket, ki-ki a maga területén tegye meg azokat a lépéseket, amelyek az egészségesebb, harmonikusabb élet megteremtéséhez szükségesek. Az Akadémia kiemelt témái között szerepel: a városok levegő- és zajszennyezése, az építészet és az urbanisztika. Szimpóziumok szervezésével lehetőséget kíván teremteni arra, hogy a környezetvédők ne csak egymás között cseréljék ki jól ismert eszméiket, hanem minden érintett bevonásával átfogó társadalmi diskurzus alakulhasson ki. 
A Nádasdy Akadémia missziójának tekinti, hogy olyan modellértékű, önfenntartó környezetet biztosítson, amely formálja a művészek, tudósok, politikusok és üzletemberek gondolkodásmódját. Hogy minden résztvevő, aki csak megfordul ebben a kivételes környezetben, feltöltődhessen szellemi (természeti) energiával, s így képessé váljon arra, hogy újrafogalmazza környezetével kapcsolatos álláspontját.
Az Alapítványnak világszerte mintegy száz védnöke van, köztük Kanada Főkormányzója, a Magyar Köztársaság Elnöke, New York Állam Kormányzója, illetve Dr. Habsburg Ottó. Az Alapítványt támogatja a többi között a Kanadai Nagykövetség Budapesten és a Magyar Nagykövetség Ottawában. Az Alapítvány szoros együttműködést alakított ki számos jeles szervezettel, támogatói közé tartozik például a kanadai Banff Centre for the Arts and Management, a budapesti Liszt Ferenc Zeneakadémia, az ottawai Carleton Egyetem, a Veszprémi Egyetem Környezetmérnöki Tanszéke és a Magyarok Világszövetsége.
1998-ban az Alapítvány elnyerte a Henry Ford European Conservation Awards harmadik díját.

Rendezvények

1994-ben a Nádasdy Akadémia a Magyar Állami Operaházban rendezte gálakoncertjét, amelyre mintegy ezer jegy kelt el. A jótékonysági koncert, amelyből az Alapítvány jelentős bevételre tett szert, csak úgy jöhetett létre, hogy számos kanadai és a magyar művész tiszteletdíj nélkül vállalta a fellépést.
Még ugyanebben az évben a budapesti Ernst Múzeumban kortárs magyar képzőművészek műveiből rendeztek kiállítást és vásárt, illetve a Dorottya utcai Galériában a kanadai eszkimók, az inuitok művészetét bemutató tárlat nyílott.
1997 júniusában Építészet – Természet – Művészet – Élő környezetünk címmel 230 magyar és 40 külföldi szakember részvételével, kétnapos szimpóziumot tartottak a kastélyban. Az előadásokat kerekasztal-beszélgetés követte, s a szekcióülések megállapításaiból zárónyilatkozat is született, amely a célok megvalósításához szükséges eszközöket elemezte. 
Az Alapítvány 1998 márciusában Építészet és környezet – Energiatakarékosság címmel az ottawai Carleton Egyetemen szervezett egynapos szimpóziumot, melyen neves szakértők mellett diákok is részt vettek. 
Májusban a New York állambeli Hackley Schoolon tartottak tanácskozást (Állampolgárok, Törvény, Környezet címmel), ezt követően az ottawai magyar nagykövetség és az Alapítvány Magyar Kulturális Estet szervezett az ottawai Sajtóklubban.
Még ugyanebben az évben megalakult a Nádasdy Alapítvány Baráti Kör, melynek tagjai elhatározták, hogy évente találkoznak, s néhány számozott példányban elkészített képzőművészeti alkotás formájában “művészeti részvényeket” bocsátanak ki.
A csereprogramok is folytatódtak, az Alapítvány támogatásával környezetmérnökök, zeneszerzők és fiatal zenészek jutottak ki Kanadába. 
Az 1998-as esztendő krónikájához tartozik, hogy a MÁG nagysikerű romantikus délutánt rendezett a kastélyban. A rendkívül igényes és sokoldalú programra a helyieken kívül a szomszéd falvakból is jöttek kíváncsiskodók. Szeptemberben pedig Gesztenyenapot tartott az Alapítvány. Az ökológiai találkozón nemcsak a gesztenyefák pusztulásának okait boncolgatták a résztvevők, de Budapest légszennyezettsége is terítékre került.
Az 1999. esztendő egyik legfontosabb eseménye a június 25-én és 26-án – a BKE Gazdasági Központjának és az ELTE Szociológiai Intézetének közreműködésével – rendezett, Az Ökológiai Alternatíva Magyarországon című szimpózium. A szeptemberben megtartott Hang Szimpózium elsőként tárta fel az akusztikai ökológia témáját. Az Alapítvány úttörő szerepet vállalt abban, hogy együtt vizsgálja a hang szépségeit és a zajszennyeződés egyre növekvő problémáját. A szimpóziumon az ország kiváló szakemberei és művészei vettek részt.

Az Akadémia programjai

Művészetek

Olyan környezetet akarunk teremteni, ahol a művészeknek lehetőségük nyílik a továbbfejlődésre, a művésztársakkal és az ökológiai szakemberekkel való találkozásra, a hagyományok tanulmányozására, művészi látókörük szélesítésére, az alkotásra.
Zene: A nyári hónapokban klasszikus, kortárs és jazz mesterkurzusokat rendezünk.
A tanév többi részében zeneszerzők és zenészek tanulhatnak és alkothatnak az Akadémián.
Színházi műhelyek: hagyományok és kísérletek; Nyári Fesztivál, Téli Kamarazene Program
Média: számítógépes zenei és grafikai műhelyek, fotó- és filmprojektek
Képzőművészet: festészet, szobrászat, tájművészet, iparművészet

Ökológia

Globális témák: természetvédelem, népességrobbanás, a környezeti menekültek sorsa, városokba áramlás, levegő- és zajszennyezés, az épített környezet szocio-pszichológiai hatásai, környezetvédelmi technológiák és “know-how” közvetítése
Nemzetközi vonatkozású helyi ügyek: talajvízszennyezés, levegőszennyezés
Az Akadémia környezete a világ környezetszennyeződési problémáinak és megoldásainak laboratóriuma lesz. Gyakorlati természetvédelmi tevékenységet fog jelenteni az Akadémia épületét körülvevő arborétumnak mint önfenntartó ökoszisztémának a gondozása. A viszonylag kis terület nagy fajgazdagsága miatt a biológiai sokféleség jó példája.
Az Alapítvány a környezeti problémák közül három területtel kíván kiemelten foglalkozni: 1. a városok levegőszennyezettsége, 2. a zajszennyezés, 3. építészet és urbanisztika. Az Akadémia szeretné bevonni a legkiválóbb szakértőket egy, a kérdést tárgyaló intenzív szeminárium- és szimpózium-sorozatba. A résztvevők olyan döntéshozók lesznek, akik a tanultakat hatásos intézkedésekre tudják váltani. Nagy erőket fogunk arra fordítani, hogy megvalósítható javaslatok szülessenek, és ezek a javaslatok megfelelő politikai, társadalmi és gazdasági fórumokra találjanak. A személyes és a társadalmi felelősséget egyaránt mozgósítani kívánjuk.
Kerekasztal-beszélgetések: Különböző érdekcsoportok képviselőinek eszmecseréje; a Fenntartható Környezet szellemének megtárgyalása és elfogadtatása; konfliktuskezelés; a környezetvédelmi mérnöki szakma megismertetése; a művészetek és a vállalati szektor felelőssége; természetvédelem és városfejlesztés; a természet és az emberi környezet kibékítése; értékrendek; attitűdváltoztatás; ökopszichológia.

A túlélés forradalma

Az emberi lét egyetlen korlátja az idő: az emberi életkor határa megnövekedett, de az élet minőségén még javítanunk kell. Közös lakhelyünk, a Föld súlyos veszélybe került. Felelősségünk és feladataink embert próbálóak. Úgy gondolom, sohasem a feladatok nehézségi foka határozza meg a sikert vagy a bukást; mindig az egyén vagy a társadalom elszántságán múlik, hogy szembe mer-e nézni a feladatokkal. 
A Nádasdy Alapítvány célja, hogy lehetőségein belül gyógyítsa bolygónk betegségeit, amelyeket maga az emberiség okozott. Azon dolgozunk, hogy közelebb hozzuk egymáshoz az embereket, nem csupán azokat, akik azonos célokban és etikai értékekben hisznek, hanem azokat is, akik ritkán vagy egyáltalán nem találkoznak. Arra akarjuk felhívni a figyelmet, ami életünk tartópillére: a környezetünkért érzett felelősségre. Emellett támogatjuk a művészi alkotókedvet, mint kulturális és esztétikai életünk alapját. 
Egyszóval: az emberi szívet és szellemet egyszerre szeretnénk gyógyítani, abban a reményben, hogy így majd gyógyulnak bolygónk betegségei is. Mindenekelőtt közös elhatározással el kell érnünk, hogy bolygónk képes legyen valamennyi lakóját eltartani. Be kell látnunk, hogy Földünkön véges a tér, végesek erőforrásaink is. Az emberi faj vállalta a “világgondnoki” szerepet, csakis rajta múlik tehát, sikerül-e életmegtartó környezetet teremtenie, vagy vakon elpusztítja önmagát és Földünk élővilágát. 
Valamennyiünknek fel kell ismerni, hogy nem áldozatokat kell hoznunk a környezetvédelem érdekében, hanem az élet következetes megtartására kell törekednünk, ami nem más, mint hogy hagyjuk magunkban működni a természetes életösztönt. És a megvalósuló emberi képességek meg fogják menteni Földünket, nemcsak a túlélés, hanem egy arra érdemesebb élet érdekében.
Feladatod, mint mindenki másé: csatlakozni A túlélés forradalmához. Meg kell értened: globális változás csupán regionális kezdeményezések milliói révén érhető el.
(Gondolatok Nádasdy Ferenc írásaiból)